![DSCF5407](https://szentkoronaradio.com/wp-content/uploads/2024/07/DSCF5407.jpg)
Európa! Lassan fel kellene ébredni, és lerázni az amerikai rabláncot.
Kövesd Telegram csatornánkat
Folyamatosan frissítjük a közel-keleti háború híreivel
és az orosz-ukrán konfliktus rövid híreivel is
Több mint négy hónapon át az amerikai követek egyre élesebb figyelmeztetéseket küldtek az osztrák Raiffeisen Bank Internationalnek, hogy álljon el egy üzlettől, ami szerintük kapcsolatban állt Oroszország egyik legbefolyásosabb oligarchájával.
Májusra Washington türelme elfogyott: május 8-án a banknak, annak felügyelőjének, az Európai Központi Banknak és az osztrák kormánynak írt ultimátumban Washington azzal fenyegetőzött, hogy korlátozza a Raiffeisen hozzáférését a dollárhoz – állította a Reutersnek egy, a levelet ismerő személy, aki szerint ez a legnagyobb oroszországi nyugati hitelező potenciális halálos ítélete lenne.
A Raiffeisen pár órán belül visszamondta a decemberben bejelentett üzletet, de egy forrás szerint a kár már megtörtént: azzal, hogy Washingtonnak el kellett mennie a falig, a bizalom megtört.
A források szerint most, két hónappal később is nő a bankon a nyomás (Washington és az Európai Központi Bank részéről is), hogy lazítson az Oroszországhoz fűződő kapcsolatain.
Nagy a nyomás, de mindenki nehezen lép
A Raiffeisen szóvivője szerint az amerikai pénzügyminisztériummal folytatott, Oroszországgal kapcsolatos eszmecserék „általában barátiak”, és a bank folyamatosan csökkenti az országban lévő kitettségét. Az amerikai pénzügyminisztérium és az EKB nem nyilatkozott.
Washington úgy gondolja, hogy joga van a szankciókat megszegő bankokat megbírságolni vagy elzárni a dollártól. A francia BNP Paribas bankot például 2014-ben 9 milliárd dolláros büntetéssel sújtotta, amiért megsértette a Szudánnal, Iránnal és Kubával kapcsolatos amerikai szankciókat. „A Raiffeisen és Ausztria a tűzzel játszik. Akár tetszik, akár nem, Amerika kezében van az ostor” – mondta Nina Tomaselli, az osztrák kormánykoalícióban részt vevő Zöldek képviselője, aki szerint „ahelyett, hogy kivonult volna Oroszországból, a Raiffeisen több mint két éven át kereste a kiskapukat és réseket, hogy kijuttassa a pénzét”.
Oroszország egyértelművé tette, hogy azt szeretné, ha a Raiffeisenhez hasonló nyugati bankok maradnának, ami megnehezítheti számukra, hogy engedélyt kapjanak a távozásra, és hogy kivigyék a pénzüket.
Az UniCredit, ami szintén jelen van Oroszországban – bár kisebb mértékben, mint a Raiffeisen –, jogi úton támadta meg az EKB-t a nyomás miatt, amivel az rá akarja venni az olasz bankot Oroszország elhagyására.
A Raiffeisennek egy forrás szerint kb. 5 milliárd eurónyi tőkéje rekedt Oroszországban, és a Strabag-ügylet célja az volt, hogy ebből 1,5 milliárd dollárt felszabadítson. A bank már többször jelezte, hogy el akarja hagyni Oroszországot, de nem tudja megmondani, hogy erre mikor kerülhet sor.
Egyre drágább bankolni, a készpénzfelvétel évi 100 ezer forintba kerül
(444 nyomán Szent Korona Rádió)